Az Európai Uniónak az elmúlt hónapokban bejelentett, az orosz gáztól való függetlenség elérését támogató szerint 2030-ig a tízszeresére kell növelni az uniós biometán-termelést. Az élelmiszeripari folyamatok minden lépésében megtalálható szerves hulladékból előállítható biogáz a becslések szerint az Oroszországból az EU-ba importált gázmennyiség egyötödét helyettesítheti, és 2050-re akár a teljes mennyiséget is fedezheti. Az Európai Biogáz Szövetség (EBA) úgy számol, hogy rövid távon mindez 1000 új biomassza-erőmű építését és 40 milliárd eurós beruházást igényel. A biometán mellett szóló érvek egyértelműek: termelésének és felhasználásának növelésével mérsékelhetők a földgáz importálásának költségei, ráadásul a belföldi biogáztermelés az ellátás biztonságát is erősíti a beszerzés bizonytalanságaival szemben, miközben csillapíthatja a magas energiaáraktól szenvedő agrárszektor terheit is.
Az időjárástól független megújuló energiaforrást jelentő biogáznak a Nemzetközi Energiaügynökség szerint is növekvő szerepet kell játszania a globális energiaellátásban, és erre már vannak követendő példák is Európában. Dánia gázfogyasztásának például már most is az egynegyedét fedezi a biometán, és bár korábban 2034-re jósolták azt a fordulópontot, amikor a dániai biogáztermelés már képes kielégíteni a belföldi kereslet 100 százalékát, az ukrajnai háború miatt fellendített termelés ezt a céldátumot 2030-ra hozta előre. De már Nagy-Britanniában is konzultáció indult a biomassza-energia iparának fellendítéséről, Olaszország pedig 4,5 milliárd euró uniós támogatást kapott fenntartható biometán-termelésre. Bár biogázt terményekből vagy szerves ipari hulladékból is elő lehet állítani, az uniós irányelv – a párhuzamos élelmiszerválságtól nem függetlenül – a hulladékalapú biogáztermelést helyezi előtérbe. Németországban ma is az lehetetleníti el a biogázüzemek még nagyobb terjedését, hogy a gazdák elsősorban mezőgazdasági alapanyagok, például kukorica feldolgozásával termelnének biogázt, miközben a környezetvédelmi szakértők szerint már így is túl nagy területet foglalnak el az országban a szántóföldek és az energiaültetvények.
Magyarországon van mit bepótolni, ugyanis hiába szövögetett a hazai biogázszektor már egy évtizeddel ezelőtt is nagy terveket, azokból kevés valósult meg. A Magyar Biogáz Egyesület 2010-ben, amikor összesen 12 biogázüzem volt Magyarországon, azt jósolta, hogy a számuk 2020-ra elérheti az 500-at is, ehhez képest az Agrárközgazdasági Intézet (AKI) friss adatai szerint 2021-ben 38 biogázüzem és 27 olyan erőmű működött Magyarországon, ahol a biomasszát energetikai célra hasznosították. Ez idő alatt Németországban 4500-ról 11 ezerre, míg például Csehországban 70-ről 500-nál is többre emelkedett a működő biogázüzemek száma. Pedig Magyarország biometán-termelő potenciálja az Európai Unió összes tagországa között is kiemelkedő. Egy júliusi tanulmány szerint 2030-ra akár egymilliárd köbméter körüli szintig is lehetne emelni a magyarországi biogáztermelést, ami a 9. legmagasabb érték az uniós országok között. Ehhez képest az elmúlt másfél évtizedben alig-alig nőtt a biogáz részaránya a villamosenergia-termelés forrásai között – míg 2008-ban a hazai termelés 0,15 százalékát adták a biogázerőművek, addig 2022-re ez csak 0,85 százalékra nőtt. A 2030-as célokat meghatározó Nemzeti Energiastratégiában szintén nem tették túl magasra a lécet: a két évvel ezelőtti dokumentum a hazai fölgázfogyasztás 1 százalékának kiváltására elegendő biogáz-potenciállal számol, ami évi 85 millió köbmétert jelent.
https://qubit.hu/2022/09/28/igy-lesz-a-hulladekbol-elektromos-aram-es-futeni-valo-biogaz![Zöld technológia 7nvfOf6wLvwxIcAns](https://4cdn.hu/kraken/image/upload/s--efr2UWkn--/w_1160/7nvfOf6wLvwxIcAns.png)